Igazi édesgyökér – hatóanyagai, gyógyászatai alkamazása, mellékhatásai
(Glycyrrhiza glabra) Története, alkalmazott drogjai
Az édesgyökér nemzetség különböző fajait a világ számos részén hasonló tünetek (légúti, emésztési) enyhítésére használták és alkalmazzák ma is.
Az drogot intenzív íze [glukosz riza (görög): édes gyökér] miatt édesítőszerként is alkalmazzák. Nyers, formába préselt vizes kivonata a medvecukor, amely régen népszerű édesség volt.
Az édesgyökér fekélyellenes hatásának jelentőségét egy holland gyógyszerész fedezte fel az 1940-es években. A drog tanulmányozása vezetett el a nyálkahártya-preventív hatású karbenoxolon kifejlesztéséhez. A karbenoxolon volt az első olyan szer, amely nem a savszekréció csökkentésével gyógyította a gyomorfekélyt.
Az igazi édesgyökér (Glycyrrhiza glabra L., Fabaceae) Dél-Európában honos, évelő, I m magas növény, amelynek ősszel begyűjtött gyökerét alkalmazzák a gyógyászatban. A Liquiritiae radix Ph. Hg. VIII.-at (igazi édesgyökér) a G. glabrán kívül két rokon ázsiai faj, a G. inflata Bat; valamint a G. uralensis Fisch is szolgáltathatja.
A VIII. Magyar Gyógy-szerkönyben ezen kívül a gyökér standardizált etanolos kivonata is hivatalos (Liquiritiae extractum fluidum ethanolicum normatum), az Európai Gyógyszerkönyv 6.1 kötetében pedig ízesítőként felhasználható száraz kivonata (Liquiritiae extractum siccum ad sapo-randum) található meg.
- Virginiai csukóka
- Festő csülleng
- Gileád balzsama
Ezek a cikkek is érdekelhetnek:
A gyökérdrog glicirrizinsav-tartalma legalább 4%. a standardizált kivonaté 3-5%, az ízesítőként felhasználható gyökéré pedig 5-7%.
Jellemző vegyületek, hatóanyagok
A gyökérdrogban 6-13% mennyiségben előforduló triterpénszaponm-szerkezetű glicir-rizin, a glicirrizinsav kálium- és kalciumsója rendkívül édes, a szacharóznál kb. százötvenszer intenzívebb ízű. A glicirrizm hidrolízissel aglikonjává, glicirretinsavvá alakul, amelynek nincs édes íze. A két vegyület főbb farmakológiai tulajdonságai megegyeznek. A drog jellemző vegyületei közé tartoznak a flavonoid-glikozidok (likviricin, izolikviricin) és az izoflavonoidok.
Farmakológia, gyógyászati alkalmazás
Hagyományos alkalmazás
Az édesgyökeret tradicionálisan légúti és emésztési panaszok enyhítésére, valamint édesítőként használták. A növény peptikus fekélyek gyógyítására és köptetőként való felhasználásának megalapozottságát a későbbi tudományos vizsgálatok igazolták
Preklinikai vizsgálatok
Az édesgyökér gyulladáscsökkentő hatású, amely hatás a glicirrizinhez és aglikonjához köthető. A hatás részben a 15-hidroxiprosztaglandin-dehidrogenáz enzim gátlásával alakul ki, mert ezáltal a növény vegyületei meggátolják a prosztaglandinok (PGE2, PGF2) inaktiválódását. Ezek a prosztaglandinok gyomorprotektív hatásúak, fokozzák a gyomornyálkahártya sejtjeinek proliferációját, a védő hatású nyálka szekrécióját, amelynek eredményeként a már károsult gyomorfal gyógyulása gyorsul. A gyulladáscsökkentő hatású kortizol lebomlásának gátlása révén a növény vegyületei közvetve mérséklik a gyulladást, de az édesgyökérnek közvetlen gyulladáscsökkentő hatása is van.
A drog flavonoid-aglikonjai közül az izolikviricigenin és a likviricigenin spazmolitikus hatású.
A drognak szekretolitikus hatása van, azaz elfolyósítja a nyákot. A hatás a glicirrizinhez köthető, hátterében a nervus vagus izgatása áll. A gyomor-bélrendszer felső szakaszának ingerlése reflexesen, a bronchusok transzepiteliális ion- és víztranszportjának fokozásával nagyobb mennyiségű, hígabb váladék elválasztását eredményezi, amely köhögéssel köny-nyebben eltávolítható.
Az édesgyökér in vitro több vírus ellen (HIV, herpes simplex, citomegalovírus, hepatitis A stb.) hatásosnak bizonyult, valamint antibakteriális aktivitással is rendelkezik.
Humán bizonyítékok
Az édesgyökér köptető hatását állatkísérletek és humán tapasztalatok is igazolják. Előnye, hogy a legtöbb köptető hatású, szaponintartalmú növénnyel ellentétben nem irritálja a gyomrot (ez valószínűleg a vegyületek gasztroprotektív hatásának eredménye).
Az édesgyökér a fekélykezelés tradicionális szere, amelynek hatásosságát állatkísérletek igazolják, de a droggal nem végeztek megfelelő minőségű humán vizsgálatokat.
Az 1960-as években a mellékhatások csökkentésére előállították az édesgyökér glicirrizinmentes kivonatát, amellyel számos, ellentmondásos eredménnyel záruló humán tanulmányt folytattak. A glicirrizinből kifejlesztett karbenoxolon gasztrointesztinális fekélyellenes hatását több humán vizsgálatban tanulmányozták. 3-5 hétig tartó kezelés után a verum kezelésben részesülők 70%-ánál javultak a fekélyes panaszok, míg a placebócsoportnál ez az arány 3 6% volt.
A növényt Japánban tradicionálisan alkalmazzák hepatitis kezelésére. Egy Japánban kifejlesztett, intravénásán adagolható édesgyökér-készítmény ígéretesnek tűnik a krónikus vírusos májgyulladás kezelésében.
A készítmény a megfigyelések szerint fokozza a szervezet interferontermelését (jelenleg a hepatitis C vírusfertőzöttek terápiájának az interferon alapvető szere), parenterálisan alkalmazva humán vizsgálatokban a májenzimszintek normalizálódását, a hepatocelluláris karcinóma kockázatának csökkenését figyelték meg. A terápia kevesebb mellékhatással jár, mint a standard kezelés. A glicirrizin herpes simplex és herpes zooster lokális kezelésére is hatásosnak bizonyult az eddig elvégzett vizsgálatok alapján.
Indikációk, adagolás
Az édesgyökeret köptető hatása miatt légúti hurutokban, valamint gasztrointesztinális fekélyek kiegészítő kezelésére használják.
A drog ajánlott napi adagja 5-15 g (max. 200-600 mg glicirrizin), amit nem szabad 4-6 hétnél hosszabb ideig alkalmazni.
Nemkívánatos hatások, ellenjavallatok, interakciók
Az édesgyökér fő mellékhatásai (nátrium- és vízvisszatartás, káliumvesztés, ödéma, hipertónia) mineralokortikoid-aktivitásával kapcsolatosak. A mellékhatások nem közvetlenül, a mineralokortikoid-receptorokon keresztül alakulnak ki, hanem a glicirretinsav enziminhi-bítor tulajdonságából adódnak.
A glicirrizin és a glicirretinsav gátolja a kortizol átalakulását kortizonná. A kortizol nagy affinitással kötődik az aldoszteronreceptorhoz, így fokozza a nátriumreabszorpciót. A mineralokortikoid mellékhatások elsősorban a krónikus fogyasztóknál alakulnak ki, és a fogyasztás felfüggesztése után viszonylag gyorsan megszűnnek. Fokozhatja a káliumvesztő diuretikumok hipokalemizáló hatását. Az alacsony káliumszint a digitáliszglikozidok hatásának erősödésével jár.
Az édesgyökér egyes vizsgálatok szerint csökkenti a vérplazma tesztoszteronkoncent-rációját. A hormonszint valószínűleg a II-hidroxiszteroid-dehidrogenáz és a 17-20-liáz enzimek gátlása miatt csökken. A jelenség patofiziológiás és/vagy terápiás relevanciája kérdéses.
A drog alkalmazásának kontraindikációja a kolesztázis, a májcirrózis, a hipertónia, a hipokalémia, a veseelégtelenség és a terhesség (bizonyos adatok arra utalnak, hogy koraszülésre hajlamosíthat).
![Lóránt Szentgyörgyváry](https://vitalitasportal.com/wp-content/uploads/2015/08/lorant-150x150.jpg)
Szerző: Szentgyörgyváry Lóránt
Szakmai gyakorlatok és tanulmányok: Életmód-tanácsadás, kiropraktika és reflexológia. Minden érdekel ami az egészséggel vagy annak megőrzésével kapcsolatos. Az oldalon rendszeresen publikálom a saját cikkeimet.