A stressz negatív hatásai a szervezetre
A stressz az alábbi fiziológiás változásokat idézi elő:
Szapora szívverés (gyors pulzus)
A szív egyrészt azért kezel el gyorsabban verni, hogy a vér hamarabb eljusson azokhoz a nagy vázizmokhoz, amelyek hatékony működése elengedhetetlen például menekülésnél vagy az ellenfél legyőzésénél. Másrészt azért, hogy a tüdő több oxigént tudjon a vérnek átadni. Ez rohanás vagy fegyveres összecsapás esetén nagy segítség, de semmit sem ér, amikor mondjuk az éjszaka közepén a szomszéd zajongása riasztja fel legédesebb álmából, vagy heves vitába keveredik kollégájával a munkahelyén.
A szapora szívverés feleslegesen terheli a szívet, és ronthatja a koszorúerek vérellátását. Hosszabb távon megnövelheti a vérnyomást. Az állandó vagy ismétlődő stressz tartós hipertóniához (magas vérnyomáshoz) vezethet, főleg, ha dohányzással, mozgásszegény életmóddal, rossz táplálkozással, emelkedett koleszterinszinttel vagy szív- és érrendszeri betegségekre (például anginára) való hajlammal párosul.
A vér besűrűsödése
A vér homeosztázisának (egyensúlyi állapotának) fenntartásában a véralvadási rendszer vesz részt. Ebben alapvetően két, egymással ellentétes folyamat dolgozik. Az egyik a vér sűrítése. Ez lehetővé teszi, hogy a vér meg tudjon alvadni, és ezáltal létrejöhessen egy olyan dugó, amely elzárja a sérüléseket a véredényekben. Egy balesetnél erre szükség is van, ám a mindennapok pszichés sérülései esetén nem jelent segítséget. A másik folyamat az úgynevezett fibinolízis, amely oldja a rögöket, folyékony állapotban tartja a vért.
Optimális esetben a két rendszer kiegyenlíti egymást. Stressz hatására azonban a vér sűrűsödését kiváltó folyamat erősödik fel. Ha hosszú időn keresztül a kelleténél sűrűbb vér kering az erekben, megnő a vérrögképződés kockázata, s mivel az ilyen vért nehezebb keringtetni, nagy megterhelés hárul a szívre, s ez a vitalitás romlásához vezet. Aki tehát gyakran stresszes, vérének felhígítása érdekében igyon sok vizet.
- Tényleg beteggé tehet a stressz?
- Ginszeng és a stresszoldás
- Szorongáscsökkentők
Ezek a cikkek is érdekelhetnek:
Adrenalinhullám
Vészhelyzetben nagy mennyiségű adrenalin áramlik szét az erekben, egyrészt a stresszválasz fenntartása érdekében, másrészt, hogy testileg és lelkileg erősítse az embert. A vegyület kiváló ajzószer, amely átmenetileg doppingol, bátorságot ad és felvillanyoz, ám hosszú távon alaposan megterheli és kimeríti a szervezetet.
Vércukorszint-emelkedés
A máj több glükózt pumpál a vérbe, hogy energiát biztosítson a fizikai erőkifejtéshez. Viszont ha a vércukor nem fordítódik erre a célra, azaz az izmok „fűtésére”, a hasnyálmirigy kénytelen nagyobb arányban inzulint termelni, hogy a sejteket intenzívebb cukorfelvételre sarkallja. Ez aztán a hasnyálmirigy működési zavarához vezethet, így – egyes adatok szerint – súlyosbíthatja, sőt elő is idézheti a cukorbetegséget. Feszültségteli időszakban tehát, amikor eleve cukortöbblet jelentkezik a vérben, mérsékelni kell az édes ételek és italok fogyasztását.
Kortizolhullám
A gyulladásos vagy allergiás reakció kivédése érdekében a mellékvese több kortizolt juttat a vérbe. Ez rövid ideig hasznos, sokáig tartó fennállása azonban gyengíti az immunválaszt, vagyis a betegségekkel szembeni ellenálló képességet. A kortizol többlet megzavarja a máj zsírszabályozó funkcióját is, így felszaporodik a vérben a káros LDL-koleszterin, és fokozódik a hastájékra történő hízás. A kortizol az adrenalinnal együtt rövid távon doppingol, ám közben fékezi, akár le is állítja az időigényes építőfolyamatokat, többek között a növekedést, a szövetek regenerálódását és a csontképző sejtek tevékenységét.
Koleszterinszint-emelkedés
A megnövekedett energiaszükséglet miatt a máj több koleszterint pumpál a vérbe. A felszaporodott koleszterin az erekben lerakódva érszűkületet és trombózist okozhat. Stresszes időszakban mérsékelje tehát a zsíros ételek (főleg a telített zsírok és zsírdús tejtermékek) fogyasztását.
Étvágytalanság
Közismert, hogy nagyfokú stressz (idegesség, szorongás, félelem, letargia, bánat stb.) fennállásakor nincs étvágy. Ennek oka, hogy a gyomorhoz vezető erek összeszűkülnek, ekként biztosítva a stresszreakcióban részt vevő vázizmok jobb vérellátását. Emiatt részben vagy teljesen leáll az emésztés, a száj is kiszárad, megnehezítve az ízlelést. A következmény heveny gyomorfájás, gyomorgörcs, végül gyomorfekély lehet.
Bélbaj
Az irritábilisbél-szindróma (IBS) gyakori betegség, amely kiújuló hasfájást és bélműködési zavarokat – székrekedést vagy hasmenést – vált ki. Kimutatták, hogy a stressz jelentősen súlyosbíthatja az állapotot. Enyhítheti a problémát a rendszeresen végzett mélyrelaxálás, valamint a mindennapi stresszoldás technikáinak elsajátítása és persze a kevesebb idegeskedés.
Endorfinszint-ingadozás
Kezdetben sok endorfin termelődik, ám ha a stressz hosszú ideig, szünet nélkül fennáll, és folyamatos stresszválaszra kényszeríti a szervezetet, jelentősen visszaesik e hatékony fájdalomcsillapító és kedélyjavító vegyület szintje. Ennek eredményeképpen csökken a fájdalomküszöb.
Fokozott izzadás
A test verítékezéssel hűti magát. Mindenki tapasztalta már, hogy az akut stresszhelyzetben lévő (nagyon izguló, erősen felzaklatott, sokkos, fenyegetett, halálra rémült stb.) embert „kiveri a víz”. Ennek oka, hogy a küszöbön álló stresszreakció során termelődő hőt a szervezet ilyen módon igyekszik levezetni. Ám a munkahelyen vagy az üzleti életben a túlzott verítékezés igen zavaró lehet, s hozzájárul a stressz fokozódásához. A reakció bizonyos mértékig szabályozható, feltéve, hogy az illető rájön, miért izzad a tenyere, vagy ég az arca egyes szituációkban.
A nemi vágy csökkenése
Itt is az áll a háttérben, hogy életveszély esetén a szervezet igyekszik blokkolni vagy lassítani a nem létfontosságú szervrendszerek működését. Vészhelyzetben a szexuális funkció alárendelődik, hiszen ilyenkor az ember nem a fajfenntartással vagy az öncélú nemi örömszerzéssel van elfoglalva. Ez magyarázza, hogy stressz hatására csökken a kéjvágy, sőt a nemzőképesség és a termékenység is.
A stresszválasz fékezi a nemi hormonok (férfiakban a tesztoszteron, nőkben az ösztrogén, valamint a progeszteron) termelődését, illetve hormonzavart idéz elő. Általában ez tehető felelőssé a fogamzásképtelenségért is, amennyiben szervi rendellenesség vagy betegség nem mutatható ki. A tartós stressz emellett okozhat impotenciát. Érdemes tehát megtanulni relaxálni, mert így a stresszválasz kikapcsolható, és egyik szervrendszer működése sem szenved zavart
Izom feszültség
Akut vészhelyzetben automatikusan megfeszülnek azok az izmok, amelyek lehetővé teszik a küzdelmet vagy a menekülést az életben maradásért. A létében, testi épségében fenyegetett személy a maga számára is hihetetlen erőbedobással tud harcolni és futni. A halmozódó feszültség azonban rendkívüli módon megterheli a szervezetet, mert felpörgeti és kimeríti azt. Emiatt különösen fontos, hogy fel tudja oldani a belső feszültségeket, annál is inkább, mert az azokat előidéző külső hatások elhárítására nem mindig van mód.
![Tibor Griffel](https://vitalitasportal.com/wp-content/uploads/2015/08/tibor_griff-150x150.jpg)
Szerző: Griffel Tibor
Végzettség: ELTE – Eötvös Loránd Tudományegyetem. Szakterület: a szív- és érrendszeri betegségek, gasztroenterológiai betegségek és a légzőrendszeri betegségek. Jelenleg reflexológus, életmód és tanácsadó terapeuta tanulmányokat is végzek.