Fogfehérítés, fogmosás és fogselyem használata
Biztonságos kezelés a fogfehérítés?
Alapvetően igen. Az otthoni és a professzionális fogfehérítők hatóanyaga egyaránt karbamidperoxid, amely hidrogén-peroxiddá bomlik a szájban. Vizsgálatok támasztják alá, hogy nem rákkeltő hatású anyagról van szó, cáfolva ezzel a korábbi félelmeket. Ugyanakkor ideiglenesen érzékenyebbé teszi a fogakat a kezelést igénybe vevők majdnem 80 százalékánál.
Az érzékenységet az okozza, hogy a hidrogén-peroxid a fogzománc külső védőrétegén átszivárogva bejut az alatta húzódó puhább dentin-rétegbe, és irritálja az idegekkel átszőtt fogbelet. A tömések melletti mikroszkopikus repedések növelik az érzékenységre való hajlamot. A fogfehérítő sínt használók kb. 40 százaléka fogíny irritációt is tapasztal, amely pár napon belül, de legkésőbb egy hét alatt elmúlik.
Ne használjon fogfehérítőket az ajánlottnál gyakrabban! Kutatások szerint ezek a termékek mikroszkopikus mértékben koptatják a fogzománcot, ami növeli a fogak érzékenységét, sőt ritkán a fogszuvasodáshoz is hozzájárulhat.
A jó öreg fogmosás eltávolítja ugyan a lepedéket és megtisztítja a fogakat, de nem alkalmas az elszíneződött fogak kifehérítésére. Erre a célra sokféle, házilag alkalmazható készítmény kapható a fogakra ragasztható fehérítőcsíkoktól kezdve a rájuk kent vagy sín segítségével felhordott zselékig. A legtöbb készítmény hatóanyaga a hidrogén-peroxid, amely kifehéríti a fogzománcot.
Valóban fehérítenek ezek az otthon alkalmazható szerek?
IGEN Eredményesek elsárgult fogak esetén, de nem távolítják el a barnás vagy szürke elszíneződéseket.
Előfordulhat azonban, hogy a vizsgálatok nem voltak teljesen objektívek, mert sokat közülük maguk a gyártók végeztek vagy finanszíroztak. Ennél megbízhatóbb tudományos bizonyíték jelenleg sajnos nem áll rendelkezésre a témában.
Ha valaki hollywoodi mosolyra vágyik, annak meg kell fizetni az árát. A fogfehérítő szereket használók 78 százaléka tapasztalja – leginkább azok, akiknek ínysorvadása van -, hogy a kezelés során érzékenyebbé válnak a fogaik. Az otthon használt zselék irritációt okozó hatása nagyobb, mint a fogorvosi rendelőben végzett fogfehérítésé, mert az egyféle méretben kapható sín nem biztos, hogy mindenki szájába jól illeszkedik, így a hidrogén-peroxid mellé folyhat az ínyre és a száj lágy szöveteire.
A túl gyakori fehérítés ínygyulladást idézhet elő, a fogzománc felszíne egyenetlenné, a fogak áttetszővé és kékesszürkévé válhatnak. A legtöbb tünet elmúlik, ha abbahagyja a fehérítést. Mennyi a túl sok? Ha fogai hideg levegőre vagy folyadékra érzékennyé válnak, vagy gyakran bizsergő érzés jelentkezik bennük, az azt jelzi, hogy kissé túlzásba vitte a dolgot.
A legjobb a fogfehérítést a fogorvosra bízni!
A professzionálisan alkalmazott fehérítőszerek 15-35 százalék hidrogén-peroxidot tartalmaznak (az otthoniak kb. 10 százalékot), és a fogorvosok időnként lézert is használnak, hogy felgyorsítsák a folyamatot. Míg az otthoni fehérítés 2-4 hetet vesz igénybe, a fogorvosnál az egész megvan egy óra alatt.
Fehérebb lesz a fogunk a fehérítő fogkrémek használatától, mint a normál fogpasztától?
NEM Egyes fehérítőnek mondott fogkrémekben van egy kevés hidrogén-peroxid, míg a szódabikarbónát vagy kvarcot tartalmazók hatása a „sikáláson” alapszik. Minden fogpasztától fehérebbnek látszanak a fogak, ha jól ledörzsölünk valamennyi szennyeződést, de a fehérítőként hirdetett krémek semmivel sem jobbak e tekintetben, mint a többi.
Tényleg minden nap ajánlatos fogselymet használni?
Ha egészséges fogakat szeretne, igen. A fogközök és az íny alatti rész fogselymes tisztítása nemcsak a vacsorakor ott maradt kukoricadaraboktól szabadít meg, hanem a fogínybetegségeket, sőt ezzel összefüggő komolyabb egészségügyi problémákat is segít megelőzni. A fogselyem használatával „kordában tarthatók” a test szerte krónikus és a szívbetegség, stroke, tüdőbetegség, koraszülés kockázati tényezőjeként számon tartott gyulladásokat okozó baktériumok.
Ne higgyen az olyan állításoknak, amelyek szerint a szájvíz ugyanolyan hatékony, mint a fogselyem. Egy híres szájvízmárka által szponzorált vizsgálat ugyan „kimutatta”, hogy az öblögetés eredményesebb, mint a fogselyemmel történő tisztítás, további kutatások azonban bebizonyították, hogy a fogselymezéssel és antibakteriális szájvízzel való öblögetéssel kiegészülő fogmosás az, ami 50 százalékkal csökkentheti a fogkőképződést jobban tehát, mint akár a fogselyem, akár a szájvíz önmagában.
Jobb az elektromos fogkefe a hagyományosnál?
Igen, ha a sörtéi először egyik irányba, majd a másikba forognak, oda-vissza rezgő mozgást végezve. A bostoni Forsyth Center for EvidenceBased Dentistry vizsgálatában azok a résztvevők, akik 3 hónapig naponta kétszer ilyen fogkefét használtak, 17 százalékkal csökkentették a fogínyproblémák kialakulását, szemben azokkal, akik hagyományos fogkefével mostak fogat.
Miután elemeztek 42, fogkefékről készült tanulmányt, megállapították, hogy a rezgőforgó típusok a leghatékonyabbak (és persze a legdrágábbak). A hanghullámmal működő és a csak oldalra vagy körben egy irányba mozgó elektromos fogkefék nem bizonyultak jobbnak a kézi fogkeféknél.
Akármilyen fogkefét választ, természetesen csak akkor várhat tőle eredményt, ha használja is legalább naponta kétszer, alkalmanként 3 percig.
![Tibor Griffel](https://vitalitasportal.com/wp-content/uploads/2015/08/tibor_griff-150x150.jpg)
Szerző: Griffel Tibor
Végzettség: ELTE – Eötvös Loránd Tudományegyetem. Szakterület: a szív- és érrendszeri betegségek, gasztroenterológiai betegségek és a légzőrendszeri betegségek. Jelenleg reflexológus, életmód és tanácsadó terapeuta tanulmányokat is végzek.